![Looduskalender - tule vaata Eesti loomi ja linde.](https://visitestonia.com/content-images/641423/looduskalender-keda-ja-millal-eesti-looduses-naha-saab-lv-001-visit-estonia.jpg)
Dabas kalendārs: kad un ko sastapt Igaunijā?
Atbrauc un saplūsti vienā veselumā ar Igaunijas dabu! Esam uzveidojuši dabas kalendāru, lai varētu precīzi izsekot laikam, kad vērot putnus un zvērus.
Dzīvnieku vērošana
Sekošana dzīvnieku pēdām, ir detektīva cienīga aktivitāte. Lai būtu pavisam drošs, kam esi sekojis, iesakām to darīt oktobrī, novembrī decembrī, vai februārī un martā. Ja gribi satikt Igaunijas lielāko kaķveidīgo - lūsi, mēģini uzturēties mežā februārī un martā. Tas ir laiks, kad viņi meklē sev partneri, lai pārotos, un tāpēc sastopami biežāk kustībā.
Lāčus visvairāk iespējams sastapt Alutaguses Nacionālajā parkā. Tāpat tur ligzdo vienīgās Igaunijas lidojošās vāveres. Gan vienus, gan otrus visreālāk ir sastapt no aprīļa līdz jūlija beigām. Lai vērotu ķepaiņus, iesakām izvēlēties tam īpaši izbūvētas būdas, vai arī doties to darīt ar profesionālu gidu. Citos apstākļos no lāča būtu vēlams izvairīties.
Mežacūkas un bebri ir visaktīvākie no aprīļa līdz augustam. Šai laikā Igaunijas vasara ir savā zenītā. Toties tie, kuri cer ieraudzīt alni, vasarā var atslābt. Vislabākais laiks Baltijas lielākā dzīvnieka satikšanai ir rudenī.
Kā gaudo vilks vai skan šakālis? Uzspicē ausis, un dodies dabā augustā vai septembrī.
Roņu mazuļi ir tik mīlīgi, kad vēl ir pavisam mazi, ka gribas tos apmīļot un paturēt sev. Lai redzētu tikko dzimušus ronēnus, īstais laiks apmeklēt Igaunijas jūras piekrasti ir februāris un marts. Taču, pat ja viņi tobrīd ir vienu, lūdzu atturieties no "glābšanas" darbiem. Viņi lieliski tiek galā paši. Lielos roņus toties vislabāk doties vērot jūlijā un augustā.
Dzīvnieku vērošanas tūres ar profesionālu gidu ir drošākais un efektīvākais veids, kā ieskatīties dzīvnieku ikdienā!
![Dzīvnieku vērošanas kalendārs](https://visitestonia.com/content-images/653583/dabas-kalendars-kad-un-ko-sastapt-igaunija-lv-001-visit-estonia.png)
Avots: VisitEstonia
Ogošana un sēņošana ir neatņemama aktivitāte Igaunijas dabā
Vislabākais laiks, lai dotos ievākt dabas veltes ir no jūnija līdz oktobrim.
Putnu vērošana
Igaunija atrodas uz gājputnu ceļa, kuru katru gadu šķērso vairāki desmiti miljonu arktikas ūdens putnu. Šeit atrodamas putniem izcili piemērotas pludmales, daudz salu, pussalu, kāpu, mežu un purvu, kā arī daudzveidīgs reljefs un ainava, kas izcili piemēroti putnu vērošanai.
Putnu vērošanas aktīvākajā laikā nedēļā redzamas 180 - 190, veiksmes gadījumā līdz pat 200 putnu sugu. Skatu torņus, no kuriem vērot putnus, atradīsi tikpatkā visos Igaunijas nostūros. Ja vēlies izbaudīt patiešām īpašu un izglītojošu piedzīvojumu, dodies vērot putnus ar dabas gidu!
Visiespaidīgākos skatus iespējams redzēt gājputnu pārlidojumu laikā, kad debesīs vienlaikus redzami miljoniem putnu. Pateicoties starptautiskās nozīmes Ramsāres mitrāju daudzveidībai, kuru apstirpina arī Igaunija, šeit iespējams sastapt gandrīz 400 putnu sugu, no kurām 200 šeit arī ligzdo.
Vissvarīgākais no visiem putnu pieturas punktiem Igaunijā ir Matsalu Nacionālais parks. Otra vieta, kur sastopama liela putnu daudzveidība ir Pēsaspeas (Põõsaspea) rags pie Nevas (Nõva), kurā gājputniem ir jādodas caur savdabīgu pudeles kaklu. Ļoti piemērotas vietas putnu vērošanai atrodas arī Serves (Sõrve) pussalas spicē. Neskaitot pludmales, putnus to pārlidojumu laikā var sastapt arī iekšzemes mitrajās pļavās, Peipusa un Virtjerva (Võrtsjärv) ezeriem.
Putnu vērošanas sezona sākas jau martā, sasniedzot kulmināciju maijā un jūnija vidū. Rudens pārlidojumi septembrī-oktobrī ir mazāk iespaidīgi, toties tieši tad visiespaidīgāk dzirdamas dzērvju skumjās klaigas.
Jūras ērgli visreālāk ieraudzīt februārī, martā, kā arī oktobrī un novembrī.
Visaktīvākie ūdensputnu pārlidojumi ir martā un aprīlī, un pēc tam septembrī un oktobrī. Rubeņi un teteri sastopami aprīlī un maijā.
Lielākā iespēja satikt pūčveidīgos ir martā un aprīlī, bet dzeņus martā, aprīlī un maijā. Dziedošos gājputnus, griezi, vidējo ērgli un kuitalas pirmkārt jādodas vērot maijā.
![Putnu vērošanas kelandārs](https://visitestonia.com/content-images/653584/dabas-kalendars-kad-un-ko-sastapt-igaunija-lv-001-visit-estonia.png)
Avots: VisitEstonia
Dodies dabā!
Arī bez teikšanas ir skaidrs, ka mūsu klimatiskajā joslā, visvairāk pārgājienos dodas vasarā - ceļošana ar riteņiem, iešana kājām, laivošana un braukšana ar SUP dēļiem, tās visas ir vasarai piemērotas aktivitātes.
Taču arī citos gadalaikos aktivitātes dabā piedāvā neaizmirstamu piedzīvojumu. Piemēram, pārgājieni ar laternām piemēroti tieši tumšajam gadalaikam, izmēģini to periodā no decembra līdz februārim, vai oktobrī un novembrī.
Tieši tas pats attiecas uz pārgājieniem ar purva jeb sniega kurpēm. Lai gan šādā veidā iepazīt purvus var arī vasarā, tomēr rudenī un ziemā šādā veidā atklāt Igaunijas dabu ir īpaši eksotiski. Pēdējos gados popularitāte ir ievērojami augusi arī pārgājieniem ar somu ragavām. Tā ir lieliska aktivitāte, jo ir pa spēkam visiem vecumiem - no maza bērna, kas var sēdēt ragavās, līdz vecākiem cilvēkiem, kuriem nav jjāsacenšas savā starpā.
Vai esi dzirdējis, ka Igaunijā tiek rīkoti arī fotopārgājieni? Profesionāla gida pavadībā ir iespējams nokļūt vienreizēju ainavu vidū, kur jebkuram izdosies ideāla fotogrāfija. Gids palīdzēs arī atrast īsto leņķi un gaismu, kādā fotografēt.
![Kad doties dabā?](https://visitestonia.com/content-images/653585/dabas-kalendars-kad-un-ko-sastapt-igaunija-lv-001-visit-estonia.png)
Avots: VisitEstonia
Purva kurpes rada iespēju piedzīvot purvu no cita skatupunkta.
Ieteikumi aktivitātēm dabā!
Uzzini, kādas iespējas Igaunijas daba piedāvā dažādos gadalaikos!
Last updated
03.09.2024